![Basf A1 2024 08 12](/media/public/5f/69/5f69ba5a-42c3-4051-a02a-24560284823d/basf_a1_2024_08_12_825x260.png)
![Basf m1 2024 08 12](/media/public/85/57/8557d5f7-597e-4954-925b-778ee3266a6b/basf_m1_2024_08_13_456x177.png)
![](/media/thumbnails/public/bb/34/bb346541-b2f4-4d2a-98c8-cd1688f21479/gmo_produktai_gm-food-1668167_1920.jpg__1222x684_q85_autocrop_crop-smart_subsampling-2.jpg)
Briuselis. Vienos naujos studijos autoriai daro išvadą, kad du dešimtmečius Europos Sąjungoje taikomos teisinės normos dėl genetiškai modifikuotų organizmų (GMO) turėtų būti pertvarkytos, bet ekologai nuogąstauja, jog tai atvertų duris naujos kartos biologinės inžinerijos būdais pakeistiems pasėliams ir produktams patekti į Bendrijos rinką be deramų patikrinimų.
Ši studija yra pirmasis 27 šalių Bendrijos žingsnis, siekiant įvertinti naujausias žemės ūkio technologijas. Europos Komisija paskelbė nustačiusi, jog „dabartinė 2001 metų GMO direktyva nebus adekvati“ siekiant išspręsti daugelį ateityje iškilsiančių klausimų.
Dėl GMO klausimo Europos Sąjungoje karšti ginčai tęsiasi jau dešimtmečius. Vieni tvirtina, kad naujieji „frankenšteiniški“ produktai negrįžtamai pakenks vartotojų sveikatai ir gamtai, o priešinga stovykla teigia, kad tik šios revoliucingos technologijos leis išmaitinti nuolat didėjančią populiaciją.
Šiuo metu galiojantys teisės aktai suteikė ekologinės stovyklos šalininkams garantijų, kad ES nesuteiks galimybės tarptautinėms žemės ūkio milžinėms masiškai kultivuoti GMO ir pardavinėti šiuos produktus 450 mln. bloko gyventojų be nuodugnaus žymėjimo ir įspėjimų.
Tačiau remdamasi naujausiais duomenimis už sveikatos apsaugą ir maisto saugumą atsakinga Europos Komisijos narė Stella Kyriakides (Stella Kyriakides) pareiškė, kad „naujosios genomo technologijos (NGT) gali skatinti žemės ūkio gamybos tvarumą“.
Kaip bebūtų, Europos Komisija pridūrė, kad naujoji studija taip pat pabrėžia susirūpinimą dėl GMO saugumo ir ekologinio poveikio biologinei įvairovei, taip pat problemas, kylančias dėl tokių produktų atsekamumo, ypač kai naujosios technologijos ūkiuose taikomos kartu su tradicinėmis.
S. Kiriakides teigimu, vartotojų ir aplinkos saugumas turi būti visuomet laikomi svarbesniais negu bet kokie verslo interesai.
Tačiau vienas siūlymas, kad dabartinė direktyva turėtų būti pertvarkyta, išprovokavo balsingus aplinkosaugos nevyriausybinių organizacijų protestus.
„Europos Komisija prarijo biotechnologijos lobistų jauką su kabliuku ir visa meškere bei nukreipė maisto ir ūkininkavimo ateitį ES tamsiu keliu“, – sakė organizacijos „Žemės draugai“ (Friends of the Earth) Europos padalinio aktyvistė Mute Schimpf (Mute Schimpf), atspindėdama daugelio ekologinės stovyklos šalininkų poziciją.
Pasak jos, tyrimo išvadose „siūloma suplėšyti dešimtmečius gyvavusį atsargumo principą, įsileidžiant naujas GM kultūras į mūsų laukus ir lėkštes be saugos patikrinimų“.
Visgi ES pareigūnai tvirtina, kad ši studija tėra pirmasis žingsnis ilgame teisėkūros procese ir kad bet kokiems dideliems pokyčiams dar turėtų pritarti Bendrijos narės ir Europos Parlamentas.
AP-BNS inf.
Taip pat šia tema skaitykite
-
Kas svarbu formuojant naująją BŽŪP?
2024-08-09 -
Išrinktas naujas ES Žemės ūkio ir kaimo plėtros komitetas
2024-07-24 -
Antrai kadencijai išrinkta Komisijos pirmininkė ūkininkams žada sąžiningas pajamas
2024-07-19
Skaitomiausios naujienos
-
Pakeistos tiesioginių išmokų taisyklės
2024-08-07 -
Žemės ūkio bendruomenė neteko aktyvaus ūkininko
2024-08-26 -
K. Starkevičius: tiesioginės išmokos turėtų pasiekti tik ūkininkaujančius
2024-08-20
(0)