![Basf A1 2024 08 12](/media/public/5f/69/5f69ba5a-42c3-4051-a02a-24560284823d/basf_a1_2024_08_12_825x260.png)
![Basf m1 2024 08 12](/media/public/85/57/8557d5f7-597e-4954-925b-778ee3266a6b/basf_m1_2024_08_13_456x177.png)
![](/media/thumbnails/public/16/7c/167ca4c6-4e35-4b32-959c-d3857048f1bc/upelis-vanduo-upe-a-laukaitienes_nuotr.jpg__1222x684_q85_autocrop_crop-smart_subsampling-2.jpg)
Vilnius. Nacionalinė mokėjimo agentūra primena, kąpareiškėjai ir paramos gavėjai turi žinoti apie 2 valdymo reikalavimą „Vandens apsaugos nuo taršos nitratais iš žemės ūkio veiklos“.
Ūkininkai, kurie laikosi 2 valdymo reikalavimo, turi užtikrinti, kad per metus į dirvą patenkančio azoto (tręšiant mėšlu, srutomis ir ganant gyvulius) kiekis neviršytų 170 kg/ha.
Tirštasis mėšlas turi būti kaupiamas mėšlidėse, tvartuose arba tirštojo mėšlo rietuvėse prie tvarto pagal Mėšlo ir srutų tvarkymo aplinkosaugos reikalavimų apraše nustatytus reikalavimus. Srutos ir skystasis mėšlas turi būti kaupiamas srutų kauptuvuose – statiniuose ar įrenginiuose, pritaikytuose srutoms ar skystajam mėšlui kaupti ir laikyti. Mėšlidžių, srutų kauptuvų ir tirštojo mėšlo rietuvių prie tvarto talpa turi būti tokia, kaip nurodyta Apraše.
Tais atvejais, kai gyvūnai laikomi tvarte, kuriame telpa Apraše nurodytas mėšlo ir srutų kiekis, arba kai laukiniai ir ūkiniai gyvūnai, kurie pagal fiziologinius poreikius yra prisitaikę gyventi lauke, laikomi lauko aptvaruose visus metus, mėšlidės, tirštojo mėšlo rietuvės prie tvarto ar srutų kauptuvo įrengti nereikia.
Žemės ūkio veiklos subjektai, kurie tręšia mėšlu ar srutomis 30 ha ar daugiau žemės ūkio naudmenų per metus, privalo turėti tręšimo planą, parengtą pagal Apraše nustatytus reikalavimus. Jis turi būti sudarytas kiekvienais metais prieš pradedant laukų tręšimą mėšlu ar srutomis ir pateikiamas kontroliuojančiai institucijai paprašius.
Jei turima 30 ha ar daugiau žemės ūkio naudmenų ir yra laikomi gyvūnai, kurių susidarančio mėšlo kiekio užtenka patręšti 30 ha ir daugiau žemės ūkio naudmenų, bet einamaisiais metais jų netręšia mėšlu ir srutomis, per patikrą privalo pateikti įrodymus, kad nebuvo tręšiama: mėšlo ir srutų pardavimo ar perdavimo dokumentus; laukinių gyvūnų ar ūkinių gyvūnų, kurie pagal fiziologinius poreikius prisitaikę gyventi lauke, laikomi lauko aptvaruose visus metus, laikymas; mėšlo kompostavimas pagal Biologiškai skaidžių atliekų kompostavimo, anaerobinio apdorojimo aplinkosauginius reikalavimus.
Pareiškėjai, kurie tręšia ar skleidžia mėšlą ir srutas, turi pateikti duomenis apie jų panaudojimą žemės ūkio valdoje Apraše nustatytais terminais.
Jei tręšiama 10 ha ir daugiau žemės ūkio naudmenų per kalendorinius metus, duomenis apie panaudotą mėšlą ir srutas būtina suvesti į Paraiškų priėmimo informacinę sistemą (PPIS).
Jei tręšiama iki 10 ha, duomenis galima pateikti pasirinktinai – per PPIS arba užpildžius mėšlo ir srutų naudojimo žurnalą.
Pareiškėjai, kurie naudoja mineralines (neorganines) ar organines trąšas, išskyrus neorganines antrinių augalų maisto medžiagų (kalcio, magnio, natrio, sieros) bei mikroelementines trąšas, ir turi 10 ha ir daugiau žemės ūkio naudmenų, per metus į PPIS turi įvesti duomenis apie žemės ūkio valdoje panaudotas mineralines ir organines trąšas Tręšiamųjų produktų naudojimo reikalavimų apraše nustatytais terminais.
Taip pat šia tema skaitykite
-
Fermų statybos pinklėse atsidūrę ūkininkai šaukiasi pagalbos
2024-08-30 -
Atnaujinti apleistų žemių duomenys
2024-08-28 -
Paramos lėšų užteko visiems pareiškėjams
2024-08-27
Skaitomiausios naujienos
-
Pakeistos tiesioginių išmokų taisyklės
2024-08-07 -
Žemės ūkio bendruomenė neteko aktyvaus ūkininko
2024-08-26 -
K. Starkevičius: tiesioginės išmokos turėtų pasiekti tik ūkininkaujančius
2024-08-20
(0)