![Basf A1 2024 08 12](/media/public/5f/69/5f69ba5a-42c3-4051-a02a-24560284823d/basf_a1_2024_08_12_825x260.png)
![Basf m1 2024 08 12](/media/public/85/57/8557d5f7-597e-4954-925b-778ee3266a6b/basf_m1_2024_08_13_456x177.png)
![](/media/thumbnails/public/4d/83/4d83a15a-6feb-4edd-ad8b-1cface00b159/laaa_zita_varanaviciene_img_4610__-_copy_1.jpg__1222x684_q85_autocrop_crop-smart_subsampling-2.jpg)
Vilnius. Joks ūkininkas nesuinteresuotas naudoti daugiau augalų apsaugos produktų nei reikia, teigia asociacijos „Croplife Lietuva“ direktorė Zita Varanavičienė.
„Europos ūkiai eina modernios tiksliosios žemdirbystės keliu, grįstu mokslo skaičiavimais ir rekomendacijomis, tad iš akies augalų apsaugos produktų nepurškia“, – pabrėžia Z. Varanavičienė.
Pasak jos, Europos ūkiuose investuojama į tiksliosios žemdirbystės sprendimus, nes žemdirbystė visų pirma yra verslas ir kiekvienas ūkininkas suinteresuotas užauginti kokybišką, konkurencingą derlių, tausodamas išteklius.
„Augalų apsaugos produktai – brangus malonumas, todėl jų naudojama tik tiek, kiek būtina, norint apsaugoti derlių nuo ligų ir kenkėjų. Tvarus ūkininkavimas – ne vien gamtosauginė sąvoka, ji apima ir pagarbą darbuotojui, socialinę atsakomybę, išteklių taupymą, įskaitant augalų apsaugą nuo juos puolančių ligų ir kenkėjų, piktžolių.
Diskutuojant apie ekologinį ir tradicinį žemės ūkį svarbiausia nepamiršti esminės žemės ūkio misijos – auginti saugų ir sveiką maistą, kad būtų išmaitinta nuolat auganti populiacija“, – sako Z. Varanavičienė.
ES auginamas maistas – vienas saugiausių pasaulyje
Anot asociacijos direktorės, naujoji Europos maisto saugos tarnybos ataskaita apie pesticidų likučių tyrimus maisto produktuose dar kartą patvirtino, kad ES auginamas ir valgomas maistas – vienas saugiausių pasaulyje. 2021 m. ES teritorijoje ištyrus 87 863 maisto mėginių nustatyta, kad net 96,1 proc. jų neviršijo leistinos pesticidų likučių normos maiste.
„Nors vis dar pasigirsta kritikos ūkininkams, neva jie piktnaudžiauja pesticidais, tyrimai rodo kitką – augintojai atsakingai laikosi nustatytų saugos reikalavimų ir moka išauginti sveiką maistą. Pavyzdžiui, Lietuvoje ištyrus 1 368 mėginius, vos 32 (2,3 proc.) neatitiko reikalavimų“, – sako Z. Varanavičienė.
Vis dėlto ataskaitoje atkreipiamas dėmesys į tai, kad kone kas penktame mėginyje (18,58 proc.), pažymėtame kaip ekologiškas, rasta pesticidų likučių, nors tokioje produkcijoje jų būti negali.
Iš 6 530 ekologiškų produktų mėginių 1 005 (18,58 proc.) rasta pesticidų likučių, o 117 (1,79 proc.) viršijo ES nustatytas leistinas normas. Pastarasis skaičius didesnis, nei prieš metus – leistinas normas viršijusių mėginių dalis pakilo nuo 1,5 iki 1,8 procento.
„Ypač dideli pažeidimai nustatyti ekologiškai išaugintuose, iš trečiųjų šalių importuotose produktuose – juose randama medžiagų, kurios ne tik neleidžiamos ekologinėje gamyboje, bet ir tradiciniuose ūkiuose. Pavyzdžiui, ekologiškose linų sėmenyse iš Kazachstano rasta dimetoato, o raudonuosiuose dobiluose – chlorpirifoso. Ekologiškose bolivinės balandos sėklose iš Peru rasta dimetomorfo, kuris legalus ir saugus preparatas, tačiau draudžiamas naudoti ekologiniuose ūkiuose, kaip ir haloksifopas, kurio rasta ekologiniuose grikiuose iš Latvijos“, – sako Z. Varanavičienė.
Taip pat šia tema skaitykite
-
Kas gali tapti naujuoju ES žemės ūkio komisaru?
2024-08-26 -
Situacija audros paveiktuose pasėliuose mokslininko akimis
2024-08-06 -
LŽŪT ragina nešvaistyti lėšų beverčiams projektams
2024-07-08
Skaitomiausios naujienos
-
Pakeistos tiesioginių išmokų taisyklės
2024-08-07 -
Žemės ūkio bendruomenė neteko aktyvaus ūkininko
2024-08-26 -
K. Starkevičius: tiesioginės išmokos turėtų pasiekti tik ūkininkaujančius
2024-08-20
(0)