![Basf A1 2024 08 12](/media/public/5f/69/5f69ba5a-42c3-4051-a02a-24560284823d/basf_a1_2024_08_12_825x260.png)
![Basf m1 2024 08 12](/media/public/85/57/8557d5f7-597e-4954-925b-778ee3266a6b/basf_m1_2024_08_13_456x177.png)
![](/media/thumbnails/public/cc/e8/cce8aae9-c99d-4049-bdc1-ae6383873594/karve_holsteinai_dsfoto_dsc_0056.jpg__1222x684_q85_autocrop_crop-smart_subsampling-2.jpg)
Vašingtonas. Stiprėjant klimato kaitai šilumos stresas tampa vis didesne problema produktyvioms holšteinų veislės karvėms. Mokslininkai atrado geną, kuris padeda gyvuliams prisitaikyti prie karščio, kad nenukentėtų laktacija ir reprodukcija.
Kryptingas veisimas, siekiant gauti vis didesnį primilžį, ypač iš holšteinų veislės karvių, lėmė, jog per pastaruosius dešimtmečius gyvuliai tapo jautresni karščiui. Temperatūros riba, kuomet pasireiškia šilumos streso žala, nuolat mažėja.
Aukšta aplinkos temperatūra ir šilumos stresas neigiamai veikia laktuojančių karvių organizmą. Dėl papildomos energijos, kuri išsiskiria dėl pašarų virškinimo ir medžiagų apykaitos, gyvuliams sunku palaikyti normalią kūno temperatūrą. Aplinkos temperatūrai pakilus iki +26–27 oC, sumažėja pašarų suvartojimas, primilžis ir vaisingumas.
Pavėsinės, ventiliatoriai, vandens dušai ir kitos vėsinimo priemonės ne visada padeda sumažinti šilumos stresą karštuoju metų laiku. Lauko sąlygomis praktiškai neįmanoma užtikrinti, jog gyvulio kūno temperatūra išliktų normos ribose.
JAV Floridos universiteto mokslininkai teigia, jog genetika gali padėti susidoroti su šia problema. Jie atrado „slick“ (angl., slidus) geną, kuris fenotipiškai lemia trumpą, aptakų, tarsi šilkinį karvių kailį. Iš tikrųjų tai yra prolaktino receptorių geno mutacija, kuri pirmą kartą aprašyta senepolio veislės galvijams.
„Slick“ genas pateko į holšteinų veislės genomą dviem skirtingais būdais – tyčia ir atsitiktinai.
1980 m. Floridos universiteto mokslininkai tikslingai apsėklino holšteinų veislės karves senepolio bulių sperma. Dėl tikslinio kryžminimo buvo išvestos holšteinų patelės, kurių genome atsirado „slick“ genas. Šiuolaikiniai galvijai – šio eksperimentinio veisimo palikuonys – laikomi beveik grynaveisliais holšteinais. Genome yra apie 92 proc. genų, būdingų JAV holšteinams, tačiau visi jie turi „slick“ geną.
Remiantis kitu scenarijumi, naujasis genas pateko į holšteinų veislės genomą Puerto Rike atsitiktinai kryžminant šios veislės gyvulius su vietiniais galvijais.
Naujausi JAV Floridos universiteto mokslininkų tyrimai rodo, jog holšteinai, turintys „slick“ geną, yra atsparesni šilumos stresui, palyginti su grynaveisliais atstovais.
Trumpą, glotnų kailį turinčios karvės išlaiko žemesnę kūno temperatūrą tvyrant karščiui. Šilumos stresas mažiau įtakoja holšteinų su „slick“ genu pieno išeigą, palyginti su grynaveisliais galvijais. Surinkta mažiau informacijos apie reprodukcines funkcijas, tačiau, remiantis tyrimais Puerto Rike, holšteinų su „slick“ genu veršiavimosi intervalas karštymečiu siekia apie 15 mėn., grynaveislių atstovų – 17 mėn.
Neabejojama, jog „slick“ geną turinčios holšteinų veislės karvės dar neatskleidė viso potencialo. Tokius gyvulius į savo veisimo programas įtraukė ne tik JAV, bet ir kitos Centrinės bei Pietų Amerikos šalys, tame tarpe Venesuela, Brazilija.
Mokslininkai planuoja toliau tirti, kaip kinta melžiamų karvių kiekybiniai ir kokybiniai pieno rodikliai bei reprodukcinės funkcijos karštuoju metų sezonu. Kol kas visi eksperimentai atlikti su heterozigotiniais gyvuliais, turinčiais vieną „slick“ geno kopiją.
MŪ inf.
Taip pat šia tema skaitykite
-
Žemės ūkio inžinerijai teko podukros vaidmuo?
2024-08-30 -
Ar verta vėlinti rapsų sėjos datą?
2024-08-13 -
Antroji prognozė: žieminių augalų derlingumas bus artimas vidurkiui
2024-07-23
Skaitomiausios naujienos
-
Pakeistos tiesioginių išmokų taisyklės
2024-08-07 -
Žemės ūkio bendruomenė neteko aktyvaus ūkininko
2024-08-26 -
K. Starkevičius: tiesioginės išmokos turėtų pasiekti tik ūkininkaujančius
2024-08-20
(0)