![Basf A1 2024 08 12](/media/public/5f/69/5f69ba5a-42c3-4051-a02a-24560284823d/basf_a1_2024_08_12_825x260.png)
![Basf m1 2024 08 12](/media/public/85/57/8557d5f7-597e-4954-925b-778ee3266a6b/basf_m1_2024_08_13_456x177.png)
![](/media/thumbnails/public/b7/5d/b75d110d-b325-42b9-acfe-ad12857a4b0d/karves-masazas-sepeciai-l-mockevicienes_nuotr.jpg__1222x684_q85_autocrop_crop-smart_subsampling-2.jpg)
Otava. Naujas Kanados mokslininkų tyrimas atskleidė, jog nujunkytų pieninių telyčių garduose šepečiai yra itin naudingi. Padidinus aplinkos įvairovę sumažėja ydingo gyvūnų elgesio atvejų.
Melžiamos karvėms būdingas natūralus instinktas rūpintis kailio švara. Jos kaso į aplinkos objektus vietas, kurių nepasiekia liežuviu, ragais ar kojomis, todėl, norint padidinti galvijų gerovę, masažo šepečiai naudojami visais jų gyvenimo etapais. Jei karvės neturi prieigos prie šepečių, trina galvą ir kūną į gardo sienas, pertvaras, vandens lovių kraštus ir gali susižaloti.
Britų Kolumbijos universiteto (Kanada) mokslininkai mano, jog duomenys, kaip šepečiai nulemia nujunkytų telyčių elgesį, priklausomai nuo priemonės tipo ir išdėstymo, būtų naudingi norint sukurti optimalias gyvulių laikymo sąlygas. Mokslininkai savo tyrimo rezultatus pristatė mokslo žurnale „Journal of Dairy Science“.
Pirmame tyrimo etape keturi stačiakampiai masažo šepečiai pritvirtinti apie tvoros, juosiančios eksperimentinės grupės, sudarytos iš keturių telyčių, aptvarą. Buvo tiriama, ar gyvuliai renkasi minkštesnius, ar kietesnius šerius, vertikalią ar horizontalią šerių kryptį, konkrečią masažo vietą garde.
Antro etapo metu telyčios perkeltos į laisvo laikymo tvartus, kuriuose šepečiai buvo pritvirtinti horizontaliai arba jų nebuvo. Po penkių dienų garduose, kuriuose anksčiau nebuvo priemonių, sumontuoti tokie patys šepečiai. Karvių elgesys buvo fiksuojamas vaizdo kameromis.
Tyrėjai nustatė, jog telyčios beveik iš karto pradėjo naudoti šepečiais, nors anksčiau nė karto nebuvo susidūrusios su tokiomis priemonėmis. Pirmame etape jaunikliai naudojo šepečius kasymuisi (60 proc.), daugiausiai galvos, taip pat manipuliavo burna (40 proc.). Išskyrus susidomėjimo piką pirmą dieną, naudojimasis priemonėmis buvo tolygus.
Antrame etape didžiąją laiko prie šepečių dalį (75 proc.) sudarė manipuliacijos burna. Telyčios, kurios iš pradžių negavo priemonių, vėliau naudojo šepečius tris kartus dažniau, palyginti su patelėmis, kurios visą laiką turėjo prieigą.
Manipuliacijos burna išliko viso eksperimento metu ir šis faktas sustiprino mokslininkų nuomonę, kad toks elgesys yra labai svarbus jauniems galvijams. Nustatyta, jog siūlomų šepečių tipas (minkšti ar kieti, orientuoti vertikaliai ar horizontaliai) nėra reikšmingas, palyginti su tuo, ar priemonių apskritai yra tvartuose. Tad naujausi duomenys įrodo, kad karvės yra motyvuotos naudotis šepečiais, o jų buvimas – indėlis į gyvūno gerovę.
Taip pat šia tema skaitykite
-
Žemės ūkio inžinerijai teko podukros vaidmuo?
2024-08-30 -
Ar verta vėlinti rapsų sėjos datą?
2024-08-13 -
Antroji prognozė: žieminių augalų derlingumas bus artimas vidurkiui
2024-07-23
Skaitomiausios naujienos
-
Pakeistos tiesioginių išmokų taisyklės
2024-08-07 -
Žemės ūkio bendruomenė neteko aktyvaus ūkininko
2024-08-26 -
K. Starkevičius: tiesioginės išmokos turėtų pasiekti tik ūkininkaujančius
2024-08-20
(0)