![Basf A1 2024 08 12](/media/public/5f/69/5f69ba5a-42c3-4051-a02a-24560284823d/basf_a1_2024_08_12_825x260.png)
![Basf m1 2024 08 12](/media/public/85/57/8557d5f7-597e-4954-925b-778ee3266a6b/basf_m1_2024_08_13_456x177.png)
![](/media/thumbnails/public/74/32/743262e4-94e2-4615-b884-c5dad6019bd7/seimas-k-navickas-l-mockevicienes_montazas.jpg__1222x684_q85_autocrop_crop-smart_subsampling-2.jpg)
Vilnius. Paskirtasis žemės ūkio ministras Kęstutis Navickas, pristatydamas Vyriausybės programą Seimo Kaimo reikalų komitete, teigė nesieksiantis „perlaužti stuburą“ ir sukti link grynai ekologiško žemės ūkio, o akcentavo Žemės ūkio ir Aplinkos ministerijų dialogo būtinybę.
Jis taip pat teigė suprantantis kylantį nerimą dėl jo buvusių veiklų. „Natūralu, kad su mano personalijos pasirodymu šioje pozicijoje didžiausias nerimas kyla dėl žaliojo ekstremizmo ir radikalumo. Tai aš labai atvirai ir atsakingai galiu pasakyti, kad mano radikalumas yra labai aiškiai apribotas ir įdėtas į Vyriausybės programą“, - trečiadienį nuotoliniame Seimo Kaimo reikalų komiteto posėdyje kalbėjo K. Navickas.
Pristatydamas programą jis priminė, kad apie žemės ūkį kalbama trijose vietose – prie ekonominės plėtros, Lietuvos žaliojo kurso bei regionų plėtros. Anot K. Navicko, planuojamos trys prioritetinės kryptys, kurios nedisonuoja su Europos Komisijos priimtais sprendimais: visų pirma - žemės ūkio modernizacija, siekiant aplinkai ir klimatui palankesnių sprendimų. Taip pat - trumposios maisto grandinės, remiantis principu nuo ūkio iki stalo bei veikla, susijusia su maisto tiekimo grandinės optimizavimu ir įgalinimu. Trečia kryptis – geresnių sąlygų sudarymas jaunų žmonių įsikūrimui ir ūkininkavimo pradžiai.
Kalbėdamas apie stringantį dialogą su Aplinkos ministerija, K. Navickas teigė, kad „mato siekį tiesti tiltus tarp dviejų ministerijų“ ir priminė, kad jam būnant aplinkos ministru su tuomečiu žemės ūkio ministru Broniumi Markausku vis dėlto pavykdavo ir susitikti kartą per mėnesį, ir rasti abiem pusėms tinkamų sprendimų.
Šnekėdamas apie planus paskirtasis žemės ūkio ministras kalbėjo ir apie tai, kad dabar dažnai jau turima nemažai ir įvairių duomenų, tačiau jų neišnaudojant ir tinkamai nevaldant, vis papildomų prašoma iš ūkininkų. Pasak K. Navicko, jo tikslas – susitvarkyti su duomenimis, efektyviau juos naudoti analitinei daliai ir tuo pačiu mažinti ūkininkų ataskaitų valstybinėms institucijoms kiekį.
„Kas siejasi su ūkių modernizavimu – numatyta nemaža dalis fondų, rengiamos priemonės: ir moderniems tręšimo įrenginiams, ir purkštuvams, priemonės neariminei žemdirbystei, tiesioginei sėjai. Jau yra ūkių, kurie tai taiko, tad remiantis geraisiais pavyzdžiais, galime į šią pusę pajudėti ir kokybine prasme“, - sakė K. Navickas, žadėdamas, kad konkretesni naujosios vyriausybės planuojami darbai bus strategijoje ir priemonių plane.
Kritikoje – ir ministerijos kėlimas, ir dialogas su socialiniais partneriais
Vis dėlto daugeliu temų aiškumo pasigesta jau dabar, tad klausimų sesijoje būsimam ministrui teko dėstyti vizijas ir dėl melioracijos, ir taršos mokesčių, ir dėl bendravimo su socialiniais partneriais.
„Programoje viskas pakankamai taikliai nurašyta nuo Baltosios knygos, netgi kartais pažodžiui. Tai, mano galva tęstinumas bus ir tai yra gerai“, - kalbą pradėjo vienas iš trijų buvusios kadencijos žemės ūkio ministrų Giedrius Surplys, čia pat klausdamas, kas laukia smulkių ir vidutinių ūkių, vadinamųjų sofos ūkininkų, kokia galėtų būti melioracijos strategija ir kodėl kalbėdami apie regioninę politiką konservatoriai ketina Žemės ūkio ministerijos padalinį iš Kauno vėl grąžinti į Vilnių.
Jam atsakydamas K. Navickas įžvelgė smulkiems bei vidutiniams ūkiams galimybę rasti savo vietą ir jiems sudaryti sąlygas net ir su tokiais jų gaminamais kiekiais įsijungti į maisto grandinę. „Dabar neturime produktų krepšelio surinkėjo. Kalbantis su organizacijomis, kurios turi maisto logistikos patirtį, reiktų pažiūrėti, kiek mes galime turime tą tarpininką gerąja prasme, kuris galėtų suformuoti krepšelius ir įtraukti smulkius ir vidutinius ūkius į viešuosius pirkimus“, - apie galimybes kalbėjo būsimas ministras, neatmesdamas, kad į tai galėtų būti įtrauktos ir vietos veiklos grupės, kurios galėtų „ne tik koncentruotis į kultūrą“.
Jis sutiko, kad melioracija – probleminė tema, tačiau jos sprendimui reikalingos lėšos, kurių vargu atsiras, tačiau kritinės būklės įrenginiai turės būti tvarkomi. Grįždamas prie savaitės pradžioje nuskambėjusios ministerijos tik Vilniuje temos, K. Navickas tikino nesiimsiantis jokių staigių judesių, tačiau negalintis sutikti, kad ministerija ar jos dalis Kaune – regioninė politika.
Tuo tarpu dėl vadinamųjų sofos ūkininkų jis buvo nuosaikus, visų pirma klausdamas, ar jais reiktų laikyti tuos, kurie negamina jokios produkcijos, bei primindamas, kad II ramstyje yra ir agrarinės aplinkosaugos dalis. „Pievos sutvarkomos ir vykdomi palankesni kirtimai miškuose - tai yra rezultatas. Nematau bėdos, kas tai padaro. Labiau yra bėda, kai nušienaujamos pievos ir paliekama fitomasė, prastėja jų kokybė. Orientuotis į kokybinius pokyčius tikrai yra kur“, - sakė K. Navickas.
O atsakydamas laikinajam aplinkos ministrui Kęstučiui Mažeikai apie bendravimą su socialiniais partneriais ir „atsiribojimą“ nuo stambiųjų ūkininkų, K. Navickas tikino, kad dialogas vyks. „Jokio konflikto ir apkasų nesiruošiu rausti. Tik noriu pasakyti, kad visi socialiniai partneriai yra svarbūs, nėra svarbesnių vienų už kitus – čia pagrindinė žinia, o ne kas su kažkuo nekalbėsime ar kažką vertinsime kitaip. Visi socialiniai partneriai svarbūs ir su visais kalbėsimės, rasime tuos kriterijus, kaip pasverti tą svorį. Ne viešo įvaizdžio forma ar balso tembro stiprumas nulems vieną ar kitą sprendimą“, - akcentus dėliojo politikas.
Atsakydamas į priekaištus, kad žadama veikti atsargiai, o ambicijos demonstruojamos didelės ir reikalauja veiksmo, K. Navickas dar kartą patikino, kad taip ir bus. „Dėl proveržio. Šioje vietoje esu gerokai atsargesnis. Proveržį darysime lėčiau, bet tiksliau. Tą galiu pažadėti“, - posėdyje sakė paskirtasis ministras.
K. Mažeikos klausiamas, kaip bus dėl klimato ambicijų, K. Navickas minėjo ir ūkių modernizavimą, ir apleistos valstybinės žemės apsodinimą mišku, ir durpžemių ariminės praktikos keitimą. „Tikiuosi iš jūsų, dabar einančio pareigas, kad man paliksite segtuvą su priemonėmis, ką siūlote žemės ūkiui. Tikrai už tai būčiau labai dėkingas. Nes Aplinkos ministerija kartu su Aplinkos apsaugos agentūra skaičiuoja užduotis, išmetimus ir prognozes“, - kalbėjo K. Navickas.
Ar keisis akcizų lengvatos?
Liberalas Juozas Baublys priminė Vyriausybės programoje nurodytus konkrečius skaičius dėl taršos apmokestinimo ir klausė, kada bus panaikinta akcizo lengvata. Vis dėlto K. Navickas teigė, kad deklaruojamas principas „teršėjas moka“ visų pirma nukreiptas į pramonę, galiausiai, programoje deklaruojamas mokestinių lengvatų peržiūrėjimas, o ne naikinimas.
„O kalbant apie ūkininkus, kaip vyriausybė neketiname jiems bloginti sąlygų kitų šalių konkurencijos atžvilgiu. Paimsime naujausią informaciją, kas vyksta kitose šalyse, jei bus peržiūrėtos išimtys, jos bus peržiūrėtos ne ta aprėptimi, kad mūsų ūkininkai iškristų iš ES rinkos“, - kalbėjo K. Navickas, vėl primindamas, kad neketina imtis jokių staigių judesių.
Tuo tarpu klausiamas apie naująjį paramos laikotarpį, jis teigė, kad daugiau galės pasakyti, kai jau prieis prie konkrečios informacijos, tačiau priminė, kad laukia daug aplinkosauginių priemonių, bet jų taikymo aprėptys priklauso nuo kiekvienos šalies, tad tai bus visų politinio susitarimo klausimas.
Seimo narys Andrius Vyšniauskas primindamas apie laukiantį žaliąjį kursą pasiūlė surengti ta tema viešus svarstymus, kas planuojama, kam bus skiriami ateinantys pinigai, nes kol kas – tik interpretacijos, kas bus remiama ar draudžiama.
Klausimų sesijoje užsiminta ir apie gyvulininkystės problemas, jaunuosius ūkininkus, socialiniai partneriai dar kartą teiravosi ir dėl taršos mokesčių, iškastinio kuro, paukščių ir žvėrių daromos žalos. Vis dėlto sutarta, kad daugelis temų ir krypčių bus aiškesnės, kai bus parengta strategija ir priemonių planas.
Vis dėlto balsuojant dėl Vyriausybės programos, parlamentarai Vidmantas Kanopa ir Vigilijus Jukna „susilaikė“, G. Surplys ir K. Mažeika buvo „prieš“, J. Baublys, Jonas Gudauskas, A. Vyšniauskas bei parlamentinio komiteto pirmininkas Viktoras Pranckietis – „už“. Tad būtent lemiant pirmininko balsui Vyriausybės programai Kaimo reikalų komitetas pritarė.
Balsuodamas parlamentaras A. Vyšniauskas replikavo, jog „keista, kad žalieji kolegos sako, kad programa yra per žalia. Visi suprantame, kad programa gera, ambicinga, ministras yra patyręs, žiūrėkime į priekį, o ne formalių priekabių“.
Vis dėlto komiteto pirmininkas būsimajam ministrui linkėjo nepamiršti, kokiam sektoriui jis dabar atstovaus. „Linkiu, kad Žemės ūkio ministerija, turėdama išskirtinę bendruomenę, tarnautų šiai sričiai, o ne taptų antrąja Aplinkos ministerija. Gamyba mums turi rūpėti. Bendrų klausimų turėsime daug, svarstysime“, - taškus diskusijoje dėliojo V. Pranckietis.
MŪ inf.
Taip pat šia tema skaitykite
-
Ministras stabdo ūkio veiklos žurnalų pildymą
2024-08-30 -
Skirta papildomų lėšų jaunųjų ūkininkų paramai
2024-08-30 -
Darbą pradėjo naujoji viceministrė Laura Ramanauskaitė
2024-08-29
Skaitomiausios naujienos
-
Pakeistos tiesioginių išmokų taisyklės
2024-08-07 -
Žemės ūkio bendruomenė neteko aktyvaus ūkininko
2024-08-26 -
K. Starkevičius: tiesioginės išmokos turėtų pasiekti tik ūkininkaujančius
2024-08-20
(0)