![Basf A1 2024 08 12](/media/public/5f/69/5f69ba5a-42c3-4051-a02a-24560284823d/basf_a1_2024_08_12_825x260.png)
![Basf m1 2024 08 12](/media/public/85/57/8557d5f7-597e-4954-925b-778ee3266a6b/basf_m1_2024_08_13_456x177.png)
![](/media/thumbnails/public/75/2a/752aada4-594a-4298-8a6f-019447060a51/azoto_trasu_granules.jpg__1222x684_q85_autocrop_crop-smart_subsampling-2.jpg)
Jonava. Padaugėjo atvejų, kai parduodamos neva lietuviškos azoto trąšos, neturint jų kilmę įrodančių dokumentų. Tokių siūlymų galima rasti skelbimų portaluose, ūkininkų forumuose, „lietuviškų“ trąšų siūlo ir perpardavinėtojai.
Lietuviškas azoto trąšas gamina bendrovė „Achema“, o „Agrochema“ jas platina Baltijos šalių regione. Žemdirbiams patariama tikrinti įsigyjamų trąšų kokybės ir kilmės dokumentus, dėmesį atkreipti į prekių ženklinimą ir pakuotes.
Lietuvoje prekiauti galima tik tais tręšiamaisiais produktais, kurie pažymėti CE ženklu arba yra įtraukti į Tręšiąmųjų produktų identifikavimo sąrašą ir turi identifikavimo numerį. Jei produktas pagamintas iki 2022-07-16, jis gali būti pažymėtas užrašu EB TRĄŠA. Visa kita produkcija – nelegali.
„Lietuviškas trąšas platina tik mūsų vadybininkus ir partneriai didmenininkai. Ūkininkai visada gali paprašyti pardavėjų pateikti atitikties deklaraciją ir trąšų cheminės sudėties kokybės sertifikatą, išduotą akredituotoje laboratorijoje, – teigia „Agrochemos“ komercijos direktorius Gerardas Brazaitis. – Mūsų trąšos gaminamos pagal 2019 m. ES reglamentą ir žymimos CE ženklu. Pakuotėje taip pat aiškiai nurodomas gamintojas ir kilmės šalis. Mūsų produkcija pakuojama tik į firminius dvigubus maišus, kurie apsaugo trąšas nuo pažeidimų ar blogų oro sąlygų. Lietuviškų trąšų nebūna nefasuotų ar neženklintų, tad jei tokia siūlo, žinokite, kad tai apgaulė“, – būti atidžius ragina G. Brazaitis.
Kilmė – viena iš esminių prekės sąlygų, dėl kurių susitaria pirkėjas ir pardavėjas per sandorį. Kilmė lemia prekės sudėtį, veikliąsias medžiagas ir jų poveikį. Jei įsigyta prekė neatitinka reikalavimų, dėl kurių susitarta iš anksto, ir pardavėjas neturi prekės kilmę įrodančių dokumentų, pirkėjas gali atsisakyti tokias prekes priimti.
Suabejojus trąšų kilme, galima kreiptis į Valstybinę augalininkystės tarnybą, kuri periodiškai tikrina gamintojus, tiekėjus ir pirkėjus, kaip laikomasi tręšiamųjų produktų pateikimo ir tiekimo rinkai reikalavimų, ar prekės neuždraustos, ar joms netaikomos sankcijos, ar turi reikalingus kokybės įrodymus, kokiomis sąlygomis laikomos.
Taip pat šia tema skaitykite
-
Jurbarke plės upinį krovinių uostą
2024-08-30 -
„Syngenta Group“ apie pirmojo pusmečio pajamas: sunki pradžia ir pasauliniai iššūkiai
2024-08-30 -
Šiųmetis grūdų derlius gausesnis, bet kokybė – prastesnė
2024-08-28
Skaitomiausios naujienos
-
Pakeistos tiesioginių išmokų taisyklės
2024-08-07 -
Žemės ūkio bendruomenė neteko aktyvaus ūkininko
2024-08-26 -
K. Starkevičius: tiesioginės išmokos turėtų pasiekti tik ūkininkaujančius
2024-08-20
(0)