![Basf A1 2024 08 12](/media/public/5f/69/5f69ba5a-42c3-4051-a02a-24560284823d/basf_a1_2024_08_12_825x260.png)
![Basf m1 2024 08 12](/media/public/85/57/8557d5f7-597e-4954-925b-778ee3266a6b/basf_m1_2024_08_13_456x177.png)
![](/media/thumbnails/public/b5/f5/b5f5e297-a1e3-4b9e-90d4-396a593a2547/zeme_ribos_laukai_freepik_wirestock_nuotr.jpg__1222x684_q85_autocrop_crop-smart_subsampling-2.jpg)
Vilnius. Nacionalinė mokėjimo agentūra (NMA) pradėjo ūkininkų, siekiančių gauti paramą pagal Lietuvos kaimo plėtros 2014–2020 metų programos (KPP) priemonės „Agrarinė aplinkosauga ir klimatas“ veiklas, patikras. Agentūra taip pat primena pagrindinius įsipareigojimus.
NMA specialistai tikrina, kaip ūkininkai laikosi įsipareigojimų pagal KPP priemonės „Agrarinė aplinkosauga ir klimatas“ veiklas „Ražienų laukai per žiemą“, „Tarpinių pasėlių auginimas ariamojoje žemėje“, „Ekstensyvus šlapynių tvarkymas“, „Nykstančio paukščio meldinės nendrinukės buveinių saugojimas natūraliose ir pusiau natūraliose pievose“ ir „Nykstančio paukščio meldinės nendrinukės buveinių saugojimas šlapynėse“.
Įsipareigojimai pagal KPP priemonės „Agrarinė aplinkosauga ir klimatas“ veiklas
Pareiškėjai ir paramos gavėjai, vykdantys veiklas pagal KPP priemonę, iki kovo 1 d. įsipareigojo išlaikyti pasėlius, ražienas bei sutvarkyti ir išvežti žolę.
Vykdant veiklą „Ražienų laukai per žiemą“ įsipareigojama nupjautų javų laukų neaparti iki kovo 1 d. ir po derliaus nuėmimo iki ražienų aparimo įsipareigotame plote nenaudoti augalų apsaugos produktų, organinių ir mineralinių trąšų bei srutų, taip pat nekalkinti ir neskusti ražienų.
Ūkininkai, nuėmę derlių, privalo sutvarkyti šiaudus, surišti juos į ryšulius (ritinius) ir išvežti iš lauko arba susmulkinti ir paskleisti juos dirvos paviršiuje.
Vykdantys įsipareigojimus pagal veiklą „Tarpinių pasėlių auginimas ariamojoje žemėje“ pasėtus tarpinius pasėlius ant dirvos paviršiaus turi išlaikyti iki kovo 1 d., taip pat negali ganyti gyvulių, ruošti pašaro, šienauti ir smulkinti tarpinių pasėlių auginimo laikotarpiu, išskyrus tarpinių pasėlių augalų suvolavimą. Draudžiama naudoti augalų apsaugos produktus, mineralines trąšas ir srutas tarpinių pasėlių auginimo laikotarpiu pagal veiklą deklaruotuose plotuose.
Pareiškėjai, siekiantys gauti paramą pagal kompleksinės ekologinės sistemos veiklą „Tarpiniai pasėliai“, įsipareigoja tarpinius žieminius pasėlius išlaikyti iki kovo 1 dienos. Pluoštines kanapes privaloma pasėti po einamųjų metų birželio 30 dienos.
Pareiškėjai, kurie vykdo veiklą „Ekstensyvus šlapynių tvarkymas“, turi nušienauti nenuganytos žolės likučius ir pašalinti nenušienautą žolę iki kovo 1 dienos. Nušienautos ir nenuganytos žolės likučius smulkinti ir paskleisti draudžiama, išskyrus žolės likučius ganytuose plotuose, kai žolėdžių ūkinių gyvūnų metinis vidurkis sudarė 0,5–1 sutartinio gyvulio (SG).
Taip pat ūkininkai, atlikę šlapynės sutvarkymo darbus, privalo informuoti NMA per 5 darbo dienas, bet ne vėliau kaip iki kovo 1 d. per nemokamą mobiliąją programą „NMA agro“. Per „NMA agro“ būtina pateikti nuotraukas iš skirtingų lauko vietų, kuriose aiškiai matytųsi deklaruotos ir sutvarkytos šlapynės vaizdas. Šis reikalavimas taikomas visiems pareiškėjams, deklaruojantiems pagal veiklą „Ekstensyvus šlapynių tvarkymas“ nuo 1 ha, kodu 5PT-3 laukus, ne mažesnius kaip 0,1 hektaro.
Vykdydami veiklą „Nykstančio paukščio meldinės nendrinukės buveinių saugojimas natūraliose ir pusiau natūraliose pievose“ pareiškėjai ir paramos gavėjai turėjo nušienauti likusį deklaruotą plotą (50 proc.) ir žolę išvežti iš lauko iki spalio 1 dienos. Jei žolei išvežti reikalinga technika negalėjo įvažiuoti į lauką dėl aukšto gruntinio vandens lygio, iki spalio 1 d. nušienautą žolę turėjo sukrauti į krūvas, žolė turi būti išvežta iš lauko iki kovo 1 dienos.
Kai pareiškėjų, jų valdos partnerio ar valdoje registruoto šeimos nario nuo praėjusių metų balandžio 1 d. iki einamųjų metų kovo 31 d. laikytų žolėdžių ūkinių gyvūnų metinis vidurkis sudarė mažiau negu 0,3 SG hektarui, tokiu atveju nenuganytos žolės likučiai turi būti nušienauti, o nušienauta žolė ir nenuganytos arba nenušienautos žolės likučiai pašalinti iki kovo 1 dienos.
Tais atvejais, kai žolėdžių ūkinių gyvūnų metinis vidurkis sudarė 0,3–1 SG hektarui ir lauke yra aiškių ganymo požymių, t. y. ekskrementų liekanų, išguldytos arba nenuėstos žolės ir kt., šių plotų nebūtina šienauti, o jei po ganymo lauke liks nenuėstos žolės, tai nebus laikoma reikalavimų neatitikimu.
Atkreiptinas dėmesys, jog nušienautos arba nenuganytos žolės likučius smulkinti ir paskleisti yra draudžiama, išskyrus žolės likučius ganytuose plotuose, kai žolėdžių ūkinių gyvūnų metinis vidurkis sudarė 0,5–1 SG.
Dalyvaujantys veikloje „Nykstančio paukščio meldinės nendrinukės buveinių saugojimas šlapynėse“ ir iki spalio 1 d. sutvarkę nupjautą žolę, ją turi išvežti iki kovo 1 dienos.
Taip pat šia tema skaitykite
-
Fermų statybos pinklėse atsidūrę ūkininkai šaukiasi pagalbos
2024-08-30 -
Atnaujinti apleistų žemių duomenys
2024-08-28 -
Paramos lėšų užteko visiems pareiškėjams
2024-08-27
Skaitomiausios naujienos
-
Pakeistos tiesioginių išmokų taisyklės
2024-08-07 -
Žemės ūkio bendruomenė neteko aktyvaus ūkininko
2024-08-26 -
K. Starkevičius: tiesioginės išmokos turėtų pasiekti tik ūkininkaujančius
2024-08-20
(0)