![Basf A1 2024 08 12](/media/public/5f/69/5f69ba5a-42c3-4051-a02a-24560284823d/basf_a1_2024_08_12_825x260.png)
![Basf m1 2024 08 12](/media/public/85/57/8557d5f7-597e-4954-925b-778ee3266a6b/basf_m1_2024_08_13_456x177.png)
![](/media/thumbnails/public/ef/28/ef28b21e-b71a-475a-aa87-450085201c97/miskas_lmfoto_20210805_091347.jpg__1222x684_q85_autocrop_crop-smart_subsampling-2.jpg)
Ignalina. Valstybinė miškų tarnyba praneša, kad iš oro stebint pažeistus medynus, Ignalinos r. Vaišniūnų girininkijoje užfiksuotas medžių kenkėjo – paprastojo pušinio pjūklelio (Diprion pini L.) – židinys 1200 ha plote.
Medžių lajų defoliacija – spyglių netekimas – židinyje šiuo metu siekia 80-90 proc. Skrydžio metu nepastebėtas intensyvus židinio plitimas į gretimus medynus, tačiau medynai ir toliau bus stebimi, nes netrukus turėtų išsivystyti šio kenkėjo antroji generacija.
Skrydžio metu apžiūrėti Kaišiadorių, Trakų, Vilniaus, Švenčionių, Ignalinos, Zarasų, Jonavos rajonų miškai.
Veiksmingai mažinti spyglius graužiančių kenkėjų daromą žalą galima tik medžių lajas apdorojant insekticidais. Tai atliekama į pagalbą pasitelkus aviaciją. Pastarąjį kartą lėktuvai, ant kurių sumontuoti specializuoti smulkialašiai purkštukai, buvo panaudoti 2010 metais naikinant pušinio verpiko židinį Varėnos miškuose bei 2019-2020 metais, likviduojant verpiko vienuolio židinius Varėnos bei Kuršių nerijos pušynuose.
Dažnu atveju aviacijai alternatyvų nėra, nes kitomis techninėmis priemonėmis neįmanoma pasiekti apdoroti suaugusių medžių lajų, tačiau miško želdinių ar jaunuolynų apsaugai galima naudoti ir antžeminius purkštuvus, jei yra galimybė apdoroti visą medelio lają.
Skrydžio metu taip pat buvo fiksuoti pastebėti medžių liemenų pavojingo kenkėjo žievėgraužio tipografo (Ips typographus L.) pažeisti eglynai. Šio kenkėjo populiacija ir daroma žala šiais metais rekordiškai didelė.
Valstybinė miškų tarnyba ragina visus miško savininkus ir valdytojus žvalgyti pusamžius ir vyresnius eglynus, ypač tuos, kuriuose kenkėjų židiniai jau buvo pastebėti pernai.
Tarnybos teigimu, labai svarbu laiku pašalinti iš miško žalias apniktas egles, jų vėjavartas, vėjalaužas ir labai pažeistus medžius, laikantis Miško sanitarinės apsaugos taisyklių bei užtikrinti medienos apsaugą miško sandėliuose.
Liepos – rugpjūčio mėnesiais reiktų susilaikyti nuo pagrindinių ir einamųjų miško kirtimų vykdymo eglynuose, o tuomet visą dėmesį ir pastangas sutelkti į sanitarinių miško kirtimų savalaikį atlikimą.
Anot Tarnybos, spyglius graužiančių kenkėjų pažeidimai Lietuvos miškuose nėra naujiena. Dažniausiai židiniai formuojasi pietų ir rytų Lietuvoje augančiuose pušynuose. Didžiausi spygliagraužių kenkėjų protrūkiai fiksuoti 1979, 1993-1995 ir 2000 metais, kuomet spygliai pušynuose buvo nugraužti 30-40 tūkstančių hektarų plote.
Taip pat šia tema skaitykite
-
Gruntinio vandens lygio pokyčiai šią vasarą
2024-08-12 -
Meškų judėjimą seks ir medžiotojai
2024-08-09 -
„Natura 2000“ artima aplinka: kas taikoma miškams, atkeliaus ir į žemės ūkį?
2024-08-07
Skaitomiausios naujienos
-
Pakeistos tiesioginių išmokų taisyklės
2024-08-07 -
Žemės ūkio bendruomenė neteko aktyvaus ūkininko
2024-08-26 -
K. Starkevičius: tiesioginės išmokos turėtų pasiekti tik ūkininkaujančius
2024-08-20
(0)