![03 06 24 Mano ukio prenumerata 2024](/media/public/1d/e9/1de9f85c-6c94-4b39-80f1-b9331e0d2767/a1_prenumeruok_24_06.jpg)
![23 04 15 Gauti naujienas mobili žurnalas](/media/public/16/c6/16c66d80-20dd-4560-910d-50aeb092f915/naujienlaiskis_mob_456x177.jpg)
- Vidas TOLEVIČIUS LŽŪKT
- Mano ūkis
Neatsakingas antibiotikų vartojimas veterinarijoje ir žmonių medicinoje turėjo įtakos išsivystyti atsparioms bakterijų padermėms. Apribojus antimikrobinių preparatų naudojimą, iškilo kita problema – kuo juos pakeisti.
Paskutiniais dešimtmečiais gyvulininkystės ūkiuose suvartota gerokai daugiau tų pačių ar analogiškų žmonėms gydyti skirtų antibiotikų. Ieškant, kuo antimikrobines medžiagas pakeisti gyvulininkystėje, vis dažniau pasitelkiami simbiotikai.
Steriliomis sąlygomis užaugintas gyvūnas neturi mikrofloros
Mikroorganizmų, randamų gyvūnų organizme, yra beveik tūkstantį kartų daugiau nei ląstelių, sudarančių patį gyvūno organizmą. Organizme gyvenančių mikroorganizmų visuma vadinama normalia mikroflora arba mikrobiocenoze (dar kitaip – mikrobiota). Vidutiniškai 1 g gyvūnų skrandžio turinio yra nuo šimto iki kelių tūkstančių mikroorganizmų, 1 g plonosios žarnos – tūkstančiai ir dešimtys tūkstančių, o 1 g storosios žarnos – šimtai milijardų mikroorganizmų.
Tyrimais įrodyta, kad gyvūnas, užaugintas steriliomis sąlygomis, neturi mikrofloros, todėl, patekęs į normalias gyvenimo sąlygas, žūsta per kelias dienas.
Gyvūno organizmo mikroflora labai glaudžiai susieta su šeimininko organizmu (makroorganizmu) ir jo aplinka. Tarp makroorganizmo ir mikroorganizmų yra labai glaudus ryšys – simbiozė. Naudinga mikroflora sintetina vitaminus, įvairias aminorūgštis, fermentus, slopina patogeninę mikroflorą, stiprina gyvūnų imuninę sistemą ir jos veiklą. Daugiausia mikroorganizmų gyvena virškinamajame trakte, todėl didžiausią įtaką gyvūno (šeimininko) organizmui daro žarnyno mikrobai, kuriuos pažeidus sutrinka fiziologinė būklė, sveikata, produktyvumas. Todėl labai svarbu palaikyti tinkamus simbiotinius santykius tarp makroorganizmo ir jo mikroorganizmų.
Tuo tikslu buvo sukurti simbiotikai – biologiškai aktyvių organinių medžiagų probiotikų ir prebiotikų derinys.
Simbiotikų pranašumas
Simbiotikai, palyginti su antibakteriniais cheminiais preparatais, turi daug pranašumų: nenuodingi, nesukelia šalutinių reakcijų, alergijos, gyvūnai juos toleruoja. Tai optimalus startas jauniems galvijams, nes stiprina imunitetą, stimuliuoja pašarų virškinamumą, palaiko žarnyno veiklą ir sveikatingumą, stabilizuoja didžiojo prieskrandžio pH lygį, taip mažina acidozės riziką, pagerina mikroelementų pasisavinimą ir didina produktyvumą.
Simbiotiniai preparatai, sukurti iš gyvūnų virškinamojo trakto mikroorganizmų, yra ekologiški produktai, sintetinantys labai svarbias, biologiškai aktyvias medžiagas: vitaminus, fermentus, antibiotikus, aminorūgštis. Jie reguliuoja virškinamojo trakto biologinius procesus, saugo nuo žarnyno ligų, skatina augimą. Šie preparatai turi teigiamą įtaką žarnyno metabolitiniams pokyčiams, gerina maisto medžiagų pasisavinimą, didina organizmo atsparumą ir kartu antagonistiškai veikia kenksmingą organizmo mikroflorą.
Gamybiniai bandymai
Atsižvelgdama į šią aktualią situaciją, Lietuvos žemės ūkio konsultavimo tarnyba (LŽŪKT) atliko gamybinius parodomuosius bandymus, kurių tikslas – perteikti žemdirbiams moksliniais tyrimais paremtas pažangias technologijas, siekiant sumažinti antibiotikų naudojimą ūkiuose, padidinti produktyvumą, stiprinti gyvulio imuninę sistemą, išauginti sveikus ir produktyvius palikuonis, sumažinti ekonominius nuostolius.
Parodomieji bandymai buvo atliekami Lietuvos pienininkystės ūkiuose, laikančiuose ne mažiau kaip 30 melžiamų karvių, kurių produktyvumas – ne mažesnis negu 6 500 kg pieno per laktaciją, svoris – ne mažesnis kaip 500 kg. Bandymams atrinktos sveikos karvės, kurioms nenustatyti ortopediniai pakitimai, nesergančios infekcinėmis ir medžiagų apykaitos ligomis, ir veršeliai, kurie ūkiuose laikomi ne mažiau kaip 70 dienų.
Buvo vykdomi aštuoni parodomieji bandymai skirtingose apskrityse, tvartiniu laikotarpiu 150 dienų su melžiamomis šviežiapienėmis karvėmis ir 60 dienų – su naujagimiais veršeliais.
Iš pieninių karvių atrinktos 16 melžiamų karvių ir 16 jų naujagimių veršelių. Iš karvių ir veršelių buvo sudaryta po 2 grupes (kontrolinę ir bandomąją), gyvuliai buvo laikomi ir šeriami vienodomis sąlygomis (racionai pagal fiziologinius poreikius buvo sudaryti su Futter programa). Bandomosios grupės melžiamos karvės su pašaru, o veršeliai – su pienu gavo simbiotikų.
Bandymai skirstyti į du laikotarpius: paruošiamąjį ir tiriamąjį. Projekto eiga, kai kurie duomenys, reikalingi parametrams įvertinti, buvo analizuojami pasitelkus kompiuterinę ūkio valdymo programą „e-GEBA Gyvulininkystė“.
Bandymai patvirtino simbiotikų naudą.
Simbiotikų nauda karvėms
- Padidėjo pieno primilžis;
- sumažėjo somatinių ląstelių skaičius piene;
- apie 80 proc. karvių apsivaisino po pirmo sėklinimo;
- pagerėjo maisto medžiagų pasisavinimas;
- pagerėjo gyvulių sveikatingumas.
Simbiotikų nauda veršeliams
- Mažiau pasireiškė virškinamojo trakto sutrikimų;
- apsaugojo nuo žarnyno ligų;
- skatino augimą (gautas didesnis priesvoris per parą);
- gerėjo gyvulio išvaizda.
Gauta informacija patvirtino, kad simbiotikai yra efektyvi priemonė suvaldyti gyvulių sveikatingumo situaciją ūkyje. Jų naudą įrodo ir tai, kad ūkininkai toliau naudoja šiuos produktus ir pasibaigus bandymui.
***
Probiotikai – specialiai atrinktų, dažniausiai pieno rūgštį produkuojančių gyvų bakterijų štamai arba specialiai atrinktos gyvos mielės, kurie apsaugo jaunų gyvūnų virškinamąjį traktą nuo žalingų mikroorganizmų, sukuria tinkamą žarnyno mikroflorą, mažina viduriavimą, gerina gyvūnų sveikatingumą ir jų augimą.
Prebiotikai – tai angliavandenilinės medžiagos (oligosacharidai, mananoligosacharidai, beta gliukanai, inulinas ir kt.), t. y. maistas, kuris skatina naudingų mikroorganizmų augimą ir jų aktyvumą.