![03 06 24 Mano ukio prenumerata 2024](/media/public/1d/e9/1de9f85c-6c94-4b39-80f1-b9331e0d2767/a1_prenumeruok_24_06.jpg)
![23 04 15 Gauti naujienas mobili žurnalas](/media/public/16/c6/16c66d80-20dd-4560-910d-50aeb092f915/naujienlaiskis_mob_456x177.jpg)
- Dr. Judita VARKULEVIČIENĖVDU KAUNO BOTANIKOS SODAS
- Mano ūkis
Chrizantemos skirstomos į ankstyvąsias, vidutinio vėlyvumo ir vėlyvąsias. Jos puikiai auga ir žydi trumpos dienos sąlygomis, todėl anksčiau laikytos rudeninėmis gėlėmis. Dabar chrizantemos gali būti pražydinamos bet kuriuo metų laiku.
Indinė chrizantema (Chrysanthemum indicum L.) – viena iš labiausiai paplitusių astrinių (Asteraceae) šeimos augalų, kilusi iš Japonijos ir Kinijos. Jos kilmė nėra visai aiški, kadangi kiniečiai šį augalą kryžmino dar 500 m. pr. Kristų. Botaninis šio augalo pavadinimas reiškia „auksinė gėlelė“(gr. chrysos – auksas, anthemon – gėlė) – skaistažiedė.
Chrizantemų įvairovė
Chrizantemos skirstomos į stambiažiedes ir smulkiažiedes. Stambiažiedžių žiedai būna iki 10-20 cm skersmens. Jos auginamos 1 stiebu, užauga iki 70-100 cm aukščio. Smulkiažiedžių žiedai smulkesni, 10 cm skersmens, po 10-20 sukrauti viršūnėse. Augalai užauga iki 50-70 cm aukščio.
Ankstyvosios veislės žydi rugpjūčio – rugsėjo mėn., praėjus 7-8 savaitėms nuo žiedpumpurių krovimo pradžios, kai dienos ilgumas 14-15 val. Vidutinio vėlyvumo chrizantemos pražysta spalio – lapkričio mėn., po 9-10 savaičių nuo žiedpumpurių krovimo pradžios, kai dienos ilgumas 13-14 val. Vėlyvosios veislės žydi lapkričio pabaigoje – gruodžio mėn., po 11-12 savaičių nuo žiedpumpurių krovimo pradžios. Tačiau visų chrizantemų žydėjimą galima reguliuoti ir jų žiedų turėti ištisus metus.
Geriausia auginti šiltnamiuose
Geriausiai chrizantemos auga šiltnamiuose. Sodinamos į purią, lengvą ir derlingą dirvožemį, kuris sudaromas iš lygių dalių: kompostinės žemės, durpių ir perpuvusio mėšlo, pH 6,2-6,5. Galima chrizantemas auginti ir durpėse, tačiau tuomet reikia pridėti trąšų su mikroelementais.
Nusipirktą arba gautą dovanų žydinčią chrizantemą galima išlaikyti gana ilgai. Pirmiausia reikia išimti iš polietileno maišelio, kad nepradėtų pūti pumpurai, žiedai ir lapai. Dažnai nužydėjusios chrizantemos išmetamos, nors vazone augantį augalą galima priversti žydėti kelerius metus. Chrizantemos kaip vazoninis augalas geriausiai auga saulėtuose gerai vėdinamuose kambariuose, tačiau nemėgsta tiesioginių saulės spindulių.
Chrizantemos mėgsta drėgmę ir gryną orą. Nužydėjusį augalą nugenėkite ir išneškite į lauką arba rūsį, kur temperatūra 3-5°C. Laikykite apie 6 savaites. Laistykite tiek, kad žemė neperdžiūtų. Tokios sąlygos skatina žiedų formavimąsi. Kitas 4 savaites chrizantemas laikykite 16°C temperatūroje. Išauga nauji ūgliai, kuriuos galima įšaknydinti.
Dauginimo būdai
Kovo mėnesį chrizantemas persodinkite. Kerus galima padalinti į kelias dalis. Dirvožemio mišinys sudaromas iš velėninės, kompostinės, durpinės žemės ir smėlio (1:2:1:0,5). Po 2 savaičių augalai pradeda augti ir galima po truputį pradėti tręšti mineralinėmis ir organinėmis trąšomis, o vasarą pasodinti lauke, saulėtoje, apsaugotoje nuo vėjų vietoje. Lauke chrizantemos auga greitai, todėl jas reikia apgenėti ir formuoti gražų kerą. Nupjauti ūgliai gali būti naudojami kaip dauginimo auginiai.
Kad chrizantemos neužaugtų labai didelės, naudojami augimą stabdantys preparatai. Chrizantemos – trumpos dienos augalai. Kol dienos ilgumas viršija 14 valandų, šios gėlės augina lapus. Kai diena sutrumpėja iki 9–12 val., jos pražysta. Tuo metu temperatūra turėtų būti 15-17°C. Ne visų veislių chrizantemos spėja pražysti iki šalnų. Vėlyviausios veislės prieš šalnas iš lauko įnešamos į šiltnamį ar šviesią patalpą. Šiuo laikotarpiu temperatūra turėtų būti apie 10-12°C. Pakilus temperatūrai daugiau kaip 15°C arba augalui trūkstant šviesos, gali deformuotis žiedai.
Stambiažiedes chrizantemas galima dauginti žaliaisiais auginiais vasario – kovo mėn. Tinkamiausi auginiai yra iš žemės išaugusių atžalų viršūnėlės su 3-4 lapais. Auginys pjaunamas žemiau lapo prisegimo vietos ir apatinis lapas nuskinamas. Paruošti auginiai smeigiami ne giliau kaip 1,5 cm ir 4x4 cm atstumu į išplautą stambų smėlį arba smėlingą durpinę žemę dauginimo dėžėje, apibarstant augimą stimuliuojančiais milteliais. Per tankiai susmaigstyti ūgliai gali pradėti pūti, o per retai – vysti. Dėžė pridengiama plėvele. Laikoma 14-16°C temperatūroje, retkarčiais apipurškiama vandeniu ir gerai vėdinama: iš pradžių plėvelė nuimama 1 val., o vėliau vėdinama ilgiau. Įsišaknija per 3 savaites.
Chrizantemas galima įšaknydinti ir nedideliuose vazonėliuose, kuriuose jos auginamos iki sodinimo į nuolatinę vietą. Ankstyvosios veislės baigiamos įšaknydinti iki gegužės vidurio, vidutinio vėlyvumo - iki gegužės pabaigos, o vėlyvąsias galima dauginti ir birželio pradžioje. Vėliau padaugintos chrizantemos išauga žemesnės, tai svarbu auginant vazonuose.
Laistymas ir priežiūra
Įsišakniję auginiai sodinami į paruoštą dirvožemio mišinį, 10 cm skersmens vazonus arba gruntą (be vazono). Įsišaknijusias chrizantemas reikia laiku persodinti, nes vėliau jos ištįsta, o šaknys susipina. Prieš persodinant, reikia gerai palieti. Sodinama tokiame gylyje, kokiame jos augo. Pasodinus gerai palaistoma ir saulėtu oru pirmomis dienomis pritemdoma. Stipriai augantiems auginiams trumpinamos viršūnės, kad daugiau šakotųsi. Gegužės mėnesį augalai persodinami į tokios pat sudėties dirvožemį, tik vazonai imami didesnio skersmens (15 cm). Vazonai statomi lauke į paruoštą lysvę, 40-50 cm atstumais ir įkasami į žemę. Lysvė aplink chrizantemas mulčiuojama durpėmis. Smulkiažiedės chrizantemos dauginamos taip pat žaliaisiais auginiais, kurie pjaunami kovo – balandžio mėn. Toliau prižiūrimos, kaip stambiažiedės, tik smulkiažiedės chrizantemos į gruntą sodinamos be vazonų.
Karštomis ir saulėtomis dienomis augalus reikia gausiai laistyti ir purkšti 18-20°C temperatūros vandeniu. Kai intensyvaus augimo metu trūksta drėgmės, stiebai pradeda medėti, žiedai būna prastesni. Laistant reikia stengtis neaplieti lapų. Gausiai laistant rudenį ir žiemą, kai mažai šviesos, chrizantemos gali pradėti sirgti.
Tręšimas
Vasarą chrizantemos tręšiamos kartą per savaitę 0,1–0,15 proc. azoto trąšomis. Trūkstant azoto, augalai pradeda medėti, jauni lapai būna smulkūs, gelsvi, o senesni ima rausti ir kristi. Kai azoto per daug, lapai būna tamsiai žali, trapūs, chrizantemos vėliau žydi, greičiau vysta ir labiau serga. Vazone augantiems augalams reikia mažiau azoto negu auginant grunte. Nuo liepos vidurio chrizantemos pradeda krauti pumpurus ir žydi, labai svarbu tręšti mineralinių trąšų mišiniu, kur yra didesnis procentas kalio ir ypač fosforo trąšų. Dėl šių medžiagų ir mikroelementų trūkumo ar pertekliaus augalai suserga: gelsta ir smulkėja lapai, nustoja augti, pakinta lapų spalva.
Azotas teigiamai veikia tiktai esant pakankamam kiekiui fosforo, kuris spartina žydėjimą, didina atsparumą ligoms. Fosforo trąšos lėtai tirpsta, todėl jomis reikia tręšti prieš sodinimą. Chrizantemos lengvai įsisavina kalį. Kuo didesnė augalų masė, tuo kalio reikia daugiau, ypač kai trūksta šviesos. Augimo pradžioje chrizantemas naudinga palaistyti 0,1 proc. kalcio salietra arba karbamido tirpalu. Kai pradeda nusispalvinti žiedpumpuriai – papildomai nebetręšiama. Jei augalai buvo pertręšti azotu ir per vegetaciją trūko šviesos, nuskinti žiedai blogai išsilaiko.
Genėjimas
Nuolat šalinami lapų pažastyse išaugę ūgliai, nes priešingu atveju stambiažiedės chrizantemos sukraus labai daug žiedinių pumpurų ir žydės smulkiais žiedeliais.
Labai svarbu taisyklingai genėti. Jei chrizantema stambiažiedė, palikite tik 1 stiebą. Jei smulkiažiedė, auginama daugiau stiebų, nuskinant jų viršūnes. Skinama taip, kad liktų 4-6 lapai, iš kurių pažastų išauga nauji ūgliai. Norėdami turėti tankų krūmą, viršūnes nugnybkite 3-4 kartus. Gausiažiedžiams krūmeliams suformuoti šios grupės chrizantemų viršūnėlės karpomos: baltai žydinčių – iki rugsėjo, o kitomis spalvomis – iki liepos – rugpjūčio mėn.
Rugsėjo pradžioje smulkiažiedės chrizantemos sodinamos į 15-16 cm skersmens vazonus, kurie 2-3 savaites paliekami toje pačioje lysvėje. Rugsėjo pabaigoje jie nešami į šviesų, gerai vėdinamą šiltnamį arba kambarį ir laikomi 10-12°C temperatūroje.
Peržydėjusių chrizantemų laikymas
Peržydėjusios chrizantemos laikomos kaip dauginimo medžiaga. Atrenkami sveiki, gražūs kerai. Stiebai nukerpami 5–6 cm aukštyje virš šaknies kaklelio. Iškasami ir susodinami į vazonus arba dėžutes, sunešami į vėsią patalpą ir 1-2 kartus per savaitę palaistomi. Taip laikomi iki gruodžio mėnesio. Gruodžio viduryje augalai statomi į šviesesnę vietą 5-6°C temperatūroje. Sausio mėn. temperatūra keliama iki 8-10°C ir chrizantemos pradedamos dažniau laistyti. Vasario – kovo mėnesį augalus jau galima dauginti.
Smulkiažiedžių chrizantemų augalus dauginimui per žiemą galima palikti inspektuose. Kad gerai įsišaknytų, į inspektus augalai sodinami pavasarį, kur iki rudens auga ir žydi. Peržydėjusiems augalams nupjaunami stiebai, ant viršaus užberiama lapų. Prasidėjus šalčiams, inspektai uždengiami rėmais ir ant viršaus užberiama lapų, durpių ar kitos šiltinamosios medžiagos. Pavasarį, pasibaigus šalčiams, chrizantemos nudengiamos.
Ligos ir kenkėjai
Chrizantemas puola amarai, šiltadaržiniai baltasparniai. Nuo jų augalai purškiami insekticidais, dezinfekuojamas šiltnamis. Jei šiltnamio oras per drėgnas, chrizantemos gali susirgti miltlige. Šiltnamį būtina gerai vėdinti, o sergančius augalus purkšti fungicidais. Drėgname šiltnamyje plinta rūdys. Apatinėje lapo pusėje atsiranda rudos dėmės, pažeisti augalai gelsta ir džiūsta. Nuo rūdžių purškiama fungicidais. Pašaknio bakterinis puvinys plinta, kai drėgna ir šilta. Iš pradžių vysta lapai, o vėliau nuvysta ir visas augalas.