![03 06 24 Mano ukio prenumerata 2024](/media/public/1d/e9/1de9f85c-6c94-4b39-80f1-b9331e0d2767/a1_prenumeruok_24_06.jpg)
![23 04 15 Gauti naujienas mobili žurnalas](/media/public/16/c6/16c66d80-20dd-4560-910d-50aeb092f915/naujienlaiskis_mob_456x177.jpg)
- Jurga ZALECKIENĖ
- Mano ūkis
Aštuoniasdešimties metų jubiliejus, kurį šią vasarą švenčia Vytauto Didžiojo universiteto Kauno botanikos sodas, – ir ilgas, ir trumpas laiko tarpas. Ilgas, nes augalus sode puoselėjo jau kelios darbuotojų kartos, keitėsi sodo statusas ir priklausomybė; trumpas, nes tiek laiko dažnai vos užtenka medžiui užaugti.
Botanikos sodas Kaune, Fredoje, buvo įkurtas prof. Konstantino Regelio iniciatyva ir rūpesčiu. 1923 m. liepos 8 dieną sodas buvo iškilmingai pašventintas, ir Lietuvos Respublikos Prezidentas Aleksandras Stulginskis padėjo kertinį akmenį būsimoms oranžerijoms. 1941 m. sausio mėn. įsteigus Lietuvos mokslų akademiją, sodas perėjo jos žinion ir tapo mokslo įstaiga. Karo metu kolekcijos ir ekspozicijos labai nukentėjo, visai sunyko Augalų sistematikos skyrius, daug augalų žuvo oranžerijose, beveik sunyko rožių kolekcija.
1974 metais buvo iš pagrindų rekonstruota centrinė sodo dalis: įrengti nauji gėlynai, takai, laistymo sistema. Po penkiolikos metų Kauno botanikos sodas tapo Botanikos instituto filialu, o dar po metų - savarankiška Lietuvos mokslų akademijos mokslo įstaiga. 1992 metais įjungtas į atkurtą Vytauto Didžiojo universitetą.
Ketvirtus metus Botanikos sodui vadovaujantis dr. Remigijus Daubaras apgailestavo, kad šie jubiliejiniai metai – vieni sunkiausių per pastarąjį dešimtmetį. Prieš ketverius metus iš valstybės biudžeto sodas gaudavo 1 mln. 750 tūkst. Lt, šiemet per pusę mažiau – tik 750 tūkst. Lt. Tiek pinigų vos užtenka atlyginimams. Šiek tiek mažiau negu per pusę sumažėjo ir dirbančiųjų. Dabar dirba 84 darbuotojai, 12 iš jų – mokslininkai, kiti – specialistai, ekspozicijų ir kolekcijų prižiūrėtojai.
Šiuo metu Kauno botanikos sodas užima 62,5 ha plotą (palyginimui, Tartu universiteto botanikos sodas užima tik 4 ha). Oranžerijos užima 665 m2 plotą, jose auga apie 1 100 augalų rūšių. Vienas iš svarbiausių tiriamųjų darbų yra dekoratyviųjų augalų introdukcija ir aklimatizacija, augalų genofondo įvertinimas ir išsaugojimas. Norintys pasipuošti savo sodybą retesniais augalais, čia gali įsigyti aukščiausios kokybės sodinamosios medžiagos: augalai jau bus adaptavęsi, ištvėrę vietines sąlygas. Auginama daugiau kaip 800 sumedėjusių introdukuotų augalų rūšių, porūšių, varietetų, formų ir veislių. Medelyne galima apžiūrėti spalvingus Lausono puskiparisius, įvairius vakarinės tujos kultivarus, puošnius rododendrus ir viržius, gausiausią Baltijos ir Skandinavijos šalyse paprastojo sidabrakrūmio kolekciją. Sodo pasididžiavimas – dviskiautis ginkmedis, kininės metasekvojos, gausiai žydintys gelsvažiedžiai tulpmedžiai, japoninės magnolijos, japoniniai puošmedžiai.
Vaistinių ir uoginių augalų laboratorijoje tiriamos vaistinių ir uoginių augalų biologinės savybės, kuriamos jų auginimo technologijos. Auginami vaistiniai, prieskoniniai, medingieji augalai. Konsultuojami vaistažolininkyste susidomėję ūkininkai, vis daugiau Lietuvoje atsiranda stambiauogių spanguolių, sodinių šilauogių augintojų.
Prieš šešerius metus įkurta ekspozicija akliesiems, užimanti 3 000 m2 plotą. Čia auginami vaistiniai, uoginiai, aromatiniai, dekoratyviniai augalai. Ekspozicija įrengta tokiame aukštyje, kad nereikėtų lenktis ir silpnaregis arba nematantis žmogus galėtų juos paliesti, pauostyti. Augalų pavadinimai užrašyti Brailio raštu ir padidintu šriftu.
Tikėtina, kad Botanikos sodas greitai turės galimybių pasinaudoti Europos Sąjungos struktūrinių fondų lėšomis; programos tam jau rengiamos. Gal tuomet, atsinaujinęs ir pagražėjęs, jis taps dar didesniu traukos centru, kur įdomu ir senam, ir mažam, ir atvykusiam pamatyti retų augalų ir tiesiog smagiai papramogauti gražioje aplinkoje.